Šéf lidovců Marian Jurečka na začátku roku řekl, že bude znovu usilovat o post předsedy, pokud získáte ve volbách alespoň dva europoslance. Máte ale jen jednoho. Neměl by Jurečka vyvodit odpovědnost?
Záleží, jaká kdo měl očekávání, a těžko se to vztahuje k očekávání předsedy. Těžko se to navíc dá brát jako výsledek KDU-ČSL, protože to bylo v rámci koalice Spolu a blbě se to počítá. Všichni první tři lidovečtí kandidáti získali obrovské množství hlasů, takže to až tak hrozné nebylo. Michaele Šojdrové mandát utekl o pár přednostních hlasů. Já to neberu jako špatný výsledek lidovců a výsledek koalice Spolu byl možná až nad očekávání dobrý.
Ale Jurečka spojoval svoji funkci předsedy s úspěchem v eurovolbách v podobě dvou mandátů, na které jste nedosáhli.
Na to se ptejte jeho, on si definoval tyto podmínky. Ale podle mě nikdy neřekl, že hned jak jedna z podmínek nebude splněna, tak se něco stane. Důležitý je podzimní sjezd strany. Dlouhodobě říkám, že si myslím, že ve vedení nastane změna. Bez ohledu na to, jak dopadly eurovolby, jak dopadnou krajské volby nebo jaké si stávající předseda dá podmínky.
Mluví se o vás jako o možném nástupci Jurečky v čele lidovců. Vždy ale odpovídáte, že nemá cenu, abyste se stal předsedou, pokud neproběhnou hlubší reformy v celé straně. Máte k nim už nakročeno?
Výsledek v eurovolbách není jazýček na vahách. Jde spíše o dlouhodobě nízké preference lidovců. Pokud nenastane jakákoliv změna, není možné očekávat, že se změní preference. Pokud změnu budou prezentovat stejní lidé a stejné vedení, je to bez šance. Dojde-li k novému pojetí, musí stranu vést noví lidé.
Lidovci se v průzkumech pohybují kolem 2,5 až tří procent. Když byli v krizi kolem roku 2010, přišla jako změna tehdejší mladá generace, což byl právě Marian Jurečka či Pavel Bělobrádek. Je tedy teď čas na čerstvé tváře?
Nejde to moc srovnávat, protože tehdy jsme vypadli ze sněmovny, neměli jsme žádné poslance. Teď máme preference na velice špatných číslech, ale zároveň máme nejsilnější poslanecký klub v historii strany, máme ze všech regionů poměrně silné a dovnitř strany významné politiky.
Je to velmi odlišná situace. Tehdy na tom byla strana špatně finančně i personálně a hledal se někdo, kdo by ji vůbec byl ochoten vést. Nebylo moc kam se dívat. Proto byl velký prostor pro generační obměnu. Teď máme spoustu straníků, kteří ve funkcích být chtějí a složitěji se hledají úplně nové tváře. Ale strana nové lidi potřebuje. Otázkou je, jestli si to uvědomí už teď na podzim, nebo až po příštích parlamentních volbách.
Když uspějete v krajských volbách, budete uvažovat o kandidatuře na předsedu lidovců?
Jak se bude blížit podzimní sjezd strany a budeme mít za sebou výsledky krajských voleb, budu se k tomu muset nějak postavit. Ale když neobhájím post hejtmana, tak se mě na to vůbec ptát nebudete. Takto funguje politický život.
Ale já nekandiduji na hejtmana proto, abych mohl kandidovat na předsedu strany, chci dál pokračovat ve funkci hejtmana. Když to nedopadne, nikoho to zajímat nebude a nemá smysl, abych se k tomu teď vyjadřoval. Pokud to ale dopadne extrémně dobře, čekám, že se na mě reflektory rozsvítí a budou se mě na to novináři ptát. Jen teď nechci předjímat, protože v politice se může stát úplně všechno, jak říká Petr Pithart.
Cest, kterými se můžeme vydat, je víc
V krajských volbách v roce 2020 jste byl třetím nejvíce kroužkovaným politikem v zemi. Cítíte, že byste stranu mohl zatraktivnit pro voliče, třeba i pro mladší generaci?
Jsou to dvě věci. Já si moc dobře uvědomuji, že lidé jdou za osobnostmi, pokud se s nimi ztotožňují, pokud je oslovují. Otázkou je, jestli jsem někdo, kdo voliče může oslovit, ale také jestli jsem i relevantní představitel současné lidové strany. Nevím, jestli nejsem jen osobností pro politické komentátory, kteří vidí, že by se strana měla obměnit. Myslím si, že jsem možná předseda, ale pro jinou stranu.
Nová KDU-ČSL by s novou osobností musela přijmout taky to, že bude vystupovat jinak. Aby se zahýbalo s preferencemi, musí projít změnou. Netuším, jestli k tomu strana na sjezdu dospěje. Ať se bavíme o mně nebo o někom jiném, s osobností, která bude představovat změnu, se strana musí ztotožnit.
Patříte k liberálnějším lidovcům. Například při projednávání manželství pro stejnopohlavní páry jste se omluvil za některé výroky vašich spolustraníků ze sněmovny. Vadí vám, že u lidovců převažuje konzervativnější křídlo?
Nemám seznam straníků podle toho, do jakého křídla patří. Nemyslím, že jsme rozděleni na dvě křídla. Ale politika se těžko dělá směrem, který bych si představoval, když potom nevhodný výrok ve stěžejní okamžik naši práci poškodí. Omluvil jsem se za straníky, protože si myslím, že to bylo natolik silné, že to mělo negativní vliv na naši celostátní i regionální práci. Myslím, že jsme se ale relativně poučili, náš poslanecký klub začal být disciplinovanější a podobné argumentační fauly se dále nestávaly.
Když mluvíte o tom, že by se lidovci měli proměnit, máte nějakou vizi, jací by měli být?
Nejsem teď v situaci, kdy kandiduji na předsedu o představuji svou vizi. Jenom cítím, že nové vedení by s vizí mělo přijít a měly by tam být nové tváře, protože jinak změna nebude uvěřitelná. Změna směřování ale vůbec neznamená, že se máme odklonit od stávajících hodnot. Nejsou dva směry. Cest, kterými se můžeme vydat, je víc, ale musíme si nějakou zvolit.
V poslední době vidíme vymezování politiků vládní koalice proti sobě. Například lidovci kritizovali Piráty za digitalizaci. Působí to trochu nesourodě. Vy máte v kraji také koalici lidovců, Pirátů, STAN a ODS. Jak to funguje?
Vůbec ne nesourodě. Myslím, že ani na celostátní úrovni nejsme na první pohled nesourodí. Když je někdo nespokojený s tím, jak jiný dělá svou gesci, neznamená to, že je to nesourodá koalice. Jsem také nespokojený s tím, jak probíhá digitalizace a změna stavebních úřadů. Myslím si, že to není odpracováno dobře. Změny měly být odloženy, protože to není připravené. Nebude to fungovat. Ale to neznamená, že jsme si s Piráty vzdálení hodnotově nebo v základních věcech. Neznamená to, že spolu nedokážeme spolupracovat.
Jinak vláda prosazuje dobré věci, ať už konsolidační balíček, nebo důchodovou reformu. Koalice je poměrně pevná na to, že ji tvoří pět stran. U nás na kraji je to ještě úplně jiný svět. Vůbec jsem nečekal, že je ve vyšší politice možné mít až přátelské vztahy. Jsme k sobě otevření a říkáme si úplně všechno.
Koalice Spolu přesto jde do krajských voleb dohromady jen ve čtyřech krajích ze třinácti. Proč jste se nedokázali domluvit ve více regionech?
To je složité, protože například v některých krajích je TOP 09 natolik slabá nebo spojená s jiným uskupením, že tam by spojení nebylo relevantní. Nebo jinde má strategický smysl, aby šla například KDU-ČSL a TOP 09 spolu a ODS samostatně. Typicky to dává smysl v jižních Čechách, protože když tam budou kandidovat zvlášť, dosáhnou na víc mandátů. I lidovci mají slabé regiony, kde ostatním stranám nic nepřinášejí. U nás na jižní Moravě ale to spojení smysl dává. Regionální politika je pestrá.
Spolu půjde spolu ve čtyřech krajích
- Koalice Spolu (ODS, TOP 09 a KDU-ČSL) vznikla ve čtyřech krajích - Středočeském, Libereckém, Jihomoravském a Moravskoslezském.
- V osmi krajích se na spolupráci dohodly dvě ze tří stran koalice Spolu. ODS a TOP 09 budou společně kandidovat například v Plzeňském nebo Pardubickém kraji. V Jihočeském kraji jdou lidovci s TOP 09, zatímco ODS kandiduje samostatně.
- Odděleně budou strany kandidovat ve Zlínském kraji.
Ne každý může dělat rádoby vtipná videa
Podle některých průzkumů část voličů přechází od slabších stran koalice k silnějším, ODS posiluje na úkor lidovců. Nemůže se vám stát, že se ztratíte v ODS?
Já jsem takový průzkum zatím neviděl. Naše čísla, která máme na jižní Moravě, nic takového neukazují. U nás se můžeme spíš ptát, jestli se ODS neztratí v KDU-ČSL, protože my jsme jediný kraj, kde je za Spolu lídrem někdo jiný než ODS. A o tom jsme nevedli žádnou složitou diskusi.
Na jižní Moravě jako lidovci fungujeme v úplně jiných číslech, proto moc nejsem schopný přemýšlet o tom, co se stranou udělat, abychom měli více než 3,5 procenta. U nás v kraji se bavíme o tom, jestli si jako samostatní lidovci sáhneme na více než 20 procent, nebo na 30 procent ve Spolu. V kraji uděláme možná lepší výsledek než celé Spolu v parlamentních volbách. Co by sama ODS na celostátní úrovni dala za 20 procent.
Proč to ve vašem kraji funguje a celostátně lidovci skomírají?
Musíme to opravdu hodnotit až po krajských volbách. Ukáže se, jestli jsme schopní udělat lepší výsledek a potom hodnotit, čím to bylo. Za mě je to pojetím kampaně, soustředit se na relevantní témata, která jsou uvěřitelná. Chodila za námi řada lidí, kteří říkali: Já chci kampaň jako Grolich. Ale já vždy vysvětluju, že to nejde opakovat, kampaň musí být šitá na míru, ne každý může dělat rádoby vtipná videa na Instagramu.
Radíte v marketingu i celostátnímu vedení strany?
Dávám spíš zpětnou vazbu na hotové výstupy, protože jsem členem celostátního výboru. Občas nabízím pomoc, ale to neznamená, že na kampani spolupracuju.
Když jste před čtyřmi lety nastupoval do křesla hejtmana, říkal jste, že chcete kraj rozhýbat. Povedlo se vám to?
Myslím, že v mnoha oblastech ano. Nicméně první dva roky jsme čelili výzvám, které nikdo nečekal. Řešili jsme covid, tornádo, potom přišli lidi z Ukrajiny, což jsme měli jako hejtmani také na starosti. Pozvedli jsme rekonstrukce silnic, jsme jediný kraj, který v letošním roce otevírá nové gymnázium. Podpořili jsme i další dvě gymnázia, aby mohla navýšit kapacitu. Zakládáme všeobecná lycea na technických školách, v čemž udáváme trend. Vylepšili jsme komunikaci navenek, která byla vytýkána mým předchůdcům. Komunikujeme víc a otevřeněji.
![Jan Grolich Jan Grolich](http://cdn.xsd.cz/resize/040bc227c4b23ef9b6990031d647fce3_extract=0,182,747,747_resize=120,120_.jpg?hash=360fe35a0b21831a9f64a5f22fdf7b5e)
Jan Grolich
- Od roku 2020 je hejtmanem Jihomoravského kraje, stal se jím ve 36 letech. Byl třetím nejvíce kroužkovaným politikem v zemi, před ním byl pouze Martin Kupka (ODS) a Vít Rakušan (STAN).
- Deset let byl starostou obce Velatice u Brna, která za jeho působení získala krajský titul Vesnice roku a ocenění Inovativní obec.
- Narodil se v roce 1984, absolvoval Právnickou fakultu Masarykovy univerzity, působil jako advokátní koncipient. Ve volném čase se věnuje ochotnickému divadlu, vystupoval také jako stand-up komik.